Author: Your User Name

Dejiny súkromného práva v strednej EU

Súkromné právo na našom území vzniká so vznikom štátu.
Vývoj súkromného práva: súkromné právo nachádzame predovšetkým vo V.Moravských zákoníkoch- Nomo kánon, Zákon sudnyj ljudem, Anonymná homília (v nich nachádzame matériu súkr.práva
Vývoj v Uhorsku (r.1000)- Śtefan I kráľ
- podmienky pre vývoj verejného práva- (feudalizmus)
- v Uhorsku sa súkr.právo na našom území rozvíjalo v menšj miere
- rozvoj súkr.práva u Štefana, Ladislava, Kolomana (uhorskí panovníci). Upravili kúpnu zmluvu, dedenie, pôžičku, uznali vlastníctvo
- zákon č.1 rok 1222 Zlatá Bula- garantované že šlachta je oslobodená od platenia daní (do marca 1848), upravovala taktiež aj dedičské právo, zakotvila že v rámci dedenia žene a dcére(am) patrí 1štvrtina majetku- kvadralícia, upravovala inštitút vena- veno dostáva manželka od svojej rodiny (veci hnuteľné), na veno mala žena absolútne vlastnícke právo a mohla s ním voľne disponovať.
1514- Štefan Verbozci (právnik) publikoval opus (úvod) tripartitum (3 časti)- zbierka obyčajového práva. Nestalo sa zákonom. Túto zbierku Verbozci zostavil tak, že sadol si do archívu a zozbieral rozsudky najvyšších súdov (kde bola tá právna obyčaj) na kráľovskom dvore tzv. kuriálne súdy
- vo väčšej miere sa tam nachádza aj súkr.právo.
- v opus tripartitum nájdeme- úvod- vysvetlil základné pojmy ako právo, zákon, spravodlivosť
1.časť- právo súkromné, pojednáva sa o osobách, dedičské právo, obligačné právo, vecné právo, donačné právo
2.časť- proces, procesné právo a pramene práva
Pramene práva- v hist.- právna obyčaj, zákony, privilégiá, štatúty, nariadenia=patenty, kuriálne decízie=rozhodnutia najvyšších súdov, ktoré sa stali záväznými pre nižšie súdy.
3.časť- zaoberala sa partikulárnym právom=časť prava- každá skupina sa riadila svojim právom/upravovalo špecifický okruh problémov, viazané na určitý okruh osôb/nemôže odporovať krajinskému šlachtickému právu a trestným právom.
Po roku 1526 zaniká Uhorsko
- vznikla Habsburgská monarchia
- habsburgovcom nevyhovuje opus tripartitum- lebo uznáva uhorskú šľachtu (je to predsa uhorské dielo)
- preto sa ho snažia prepracovať
- výsledok=Novum tripartitum (glosy,poznámky), Kvadripartitum- skončilo to len ako súkromná zbierka (nestali sa zakonmi)
- ďalší vývoj, naďalej sa používalo opus tripatritum, lebo sa z neho stala právna obyčaj.
1696 Martin Svätojánsky- spísal Corpus Iuris Hungarici- táto zbierka predstavovala oficiálnu zbierku uhorských zákonov
- nebola právna istota ani kodifikácia či obchodný zákonník. A tak bol ekonomický vývoj v Uhorsku brzdený.
Príčina ktorá brzdila vývoj súkr.práva v Uhorsku: Uhorský feudalizmus- nevoľníctvo, existencia donačnej, urbariálnej sústavy, avit, regálne právaitita
Donačná sústava- majetok jedného panovníka. Panovník dával (prepožičiaval) niečo niekomu za jeho zásluhy vo forme dominikátu a rustikálu. 
Dominikát- pôda pána, poddaní museli na nej robiť
Rustikál- pôda poddaných, museli odvádzať feudálnu rentu
Aviticita- určitý majetok, ktorý patril celej rodine. A tej rodine zabezpečoval šľachtický spôsob života. Tento majetok sa nemohol predať.
Regálne práva- práva na ktoré mal panovník monopol. Z nich čerpal financie.
- tieto inštitúty boli zrušené marcovou bratislavskou ústavou roku 1848- aby sa odstránil feudalizmus, bolo zrušené poddanstvo, zrušila sa aviticita, urbariálna a donačná sústava, ochraňovali súkromné vlastníctvo, zrušila sa výsada nezdaniteľnosti (že každý bude platiť dane a to aj šľachta), zaviedla sa náboženská, tlačová sloboda, rovnosť občanov pred zákonom, súdna právomoc nad zemepánmi sa zrušila-------toto všetko platilo len 1 rok.
Oktrójovaná ústava- potláča samostatnosť Uhorska, nastupuje tvrdá centralizácia
August 1249 bitka pri Világoši- maďarské vojská boli porazené
- nástup Bachovho absolutizmu
- Uhorsko stráca právo na ústavu, zákony=právo rakúske
- toto prospelo Uhorsku, pretože nastala právna istota
- nastala kodifikácia občianskeho a aj obchodného zákonníka
- negatívny vplyv- uhorskí sudcovia to odmietali (rakúske právo) používať. A tak používali staré uhorské právo.
- Rakúsky občiansky zákonník- ABGB 1811 v Rakúsku platí dodnes.
- na SVK platil počas Bachovho absolutizmu cca 10 rokov
- v CZE do roku 1950
- vynikajúce právnické dielo
- vplyv rímske právo (na vlastníctvo), prirodzenoprávna filozofia (človek má od narodenia dané určité práva ako napr. právo na život, na ochranu integrity človeka a pod)
- platil pre všetkých bez ohľadu na pôvod (toto bola novinka čo sa týkalo Uhorska)
- zakazuje vytvárať a používať právnu obyčaj, aby sa aj naďalej zachovala právna istota.
- 1841- platilo feudálne právo, potom na 10 rokov zase rakúske. Bolo to chaotické a tak sa roku 1861 schádza judexkuriálna konferencia
Cieľ- rozhodnúť aké právo sa má v Uhorsku používať
- prijala určité zásady: obnovuje sa právo spred roku 1848- právo feudálne- opus tripartitum 
- koncom 19.st. sa podarilo kodifikovať niektoré oblasti zo súkr.práva- obchodný zákonník 1875- význam- platil stále na území SVK po 28 okt.
Občianske právo procesné sa podarilo kodifikovať roku 1911
- nepodarilo sa vydať a kodifikovať občianske právo hmotné (obč. zákonník)
- bol prijatý manželský zákon- bolo zjednotené manželské právo
- zaviedol sa povinný civilný sobáš
- v ČSR sa to zmenilo- sobáš sa uzatváral v prvých rokoch republiky- civilný sobáš
- 1919 ČSR- nový manželský zákon- ten zaviedol fakultatívny sobáš (snúbenci si mohli vybrať)
Koncom 19.st. bolo prijaté: autorské, zmenkové, šekové právo
Formy práva- 1.Právna obyčaj- dlhodobé používanie, racionálnosť, tempus, musela sa opakovať
- bola nadradená nad iné formy práva, nemohli jej odporovať čiže ani zákony
- mala derogačnú funkciu
2.Zákony- vzťahovali sa na všetkých
- vydávalo sa málo zákonov, lebo v najstarších dobách zákonodarcom bol len panovník
- patrimoniálna teória
- na uhorský snem prešla zákonodarná moc (koncom 14.st.)
- museli obsahovať: kráľovskú pečať, podpis, úvodnú a záverečnú klauzulu
- tieto náležitosti mohol udeliť len korunovaný panovník
- označovali sa ako artikuly, zákonné články
3.privilégiá- písomná podoba
- mali konkrétneho adresáta (predovšetkým mestá)
- niečo nimi vznikalo, zanikalo alebo menilo
- vydával ich kráľ cez kráľovskú kanceláriu (tá mala na starosti písomnosti)
- slávnostná ozdobná listina, pečať, podpis, miesto vydania a dátumovanie
4.Štatúty- interný predpis
- upravujú vnútorný chod niakej korporácie
- vydávali ich mestá, univerzity, župy
5.nariadenia- mimoriadna forma práva
- ak bolo treba niečo náhle upraviť, panovník vydal nariadenie=typický znak- platili len za života panovníka ktorý ich vydal.